![80773_6613f101a945a936914983-640x420.jpg Prezident Pellegrini podpísal lex atentát, bývalí premiéri a šéfovia parlamentu tak získajú nárok na doživotnú rentu](https://sia-news.com/storage/2024/05/80773_6613f101a945a936914983-640x420.jpg)
10.7.2024 (SITA.sk) – Prezident Peter Pellegrini ešte v pondelok 8. júla podpísal tzv. lex atentát. Ide o vládny návrh zákona o niektorých opatreniach na zlepšenie bezpečnostnej situácie v SR, ktorý schválili poslanci parlamentu 27. júna.
Angažovanosť vo verejnom priestore
Na základe prijatých zmien budú mať právo na doživotnú rentu okrem bývalých prezidentov aj bývalí premiéri a predsedovia parlamentu, podmienkou však je, aby vykonávali svoju funkciu aspoň po dobu dvakrát dlhšiu, ako je funkčné obdobie prezidenta. Zákon sa prijímal zrýchlene a začne platiť 15. júla.
„Toto časové obdobie by malo vyjadriť, obdobne ako pri prezidentovi, zásadný rozsah angažovanosti vo verejnom priestore a určitý status s tým nevyhnutne spojený po skončení tohto angažovania sa. Začlenenie sa do ,bežného´ života je častokrát nemožné už len z prostého dôvodu mimoriadnej úrovne exponovanosti osoby v predošlých rokoch. Výkon takej vysokej ústavnej funkcie po takú dlhú dobu prináša jej nositeľovi tak úroveň skúseností a poznania verejného priestoru, že je aj v záujme štátu umožniť aj po skončení výkonu funkcie jeho pôsobenie v tomto priestore a využitie získaných skúseností v prospech budúcich generácií,“ uvádza sa v odôvodnení návrhu.
Dve výnimky
Na právo na doživotnú rentu pre premiérov a šéfov parlamentu sa však budú vzťahovať dve výnimky. „Prvou je prípad, ak osoba začne vykonávať inú ústavnú funkciu – vtedy sa súbeh rieši pozastavením vyplácania doživotného platu počas tohto výkonu. Druhým prípadom je odsúdenie za úmyselný trestný čin, ktoré z dôvodu závažnosti takéhoto konania znamená zánik práva na doživotný plat,“ uvádza sa v dokumente.
Súčasťou opatrení je aj to, že sa prezidentovi, predsedovi národnej rady a predsedovi vlády priznáva právo na „primerane vybavenú nehnuteľnosť“. Takisto sa rozšíri počet osôb, ktorým sa bude zo strany štátu poskytovať trvalá ochrana.
Zákaz zhromažďovania
„Vzhľadom na bezpečnostnú situáciu a vyššiu mieru ohrozenia politických predstaviteľov, a to bez ohľadu na to, či patria ku koalícii, alebo opozícii, sa navrhuje, aby sa ochrana určených osôb poskytovala aj všetkým predsedom politických strán a politických hnutí, ktoré v ostatných voľbách do Národnej rady SR získali zastúpenie v Národnej rade SR, pokiaľ sú poslancami Národnej rady SR,“ uvádza sa v materiáli.
Návrhom sa taktiež zavádzajú tri nové dôvody na zákaz zhromaždenia. „Prvý z nich je založený na tom, že výkonom zhromažďovacieho práva sa vyjadrujú názory na riešenie verejných a iných spoločných, spoločenských záležitostí, a preto je priestorom na jeho výkon primárne priestor mimo súkromia, resp. obydlia iných osôb, hoc aj osôb, ktorých sa účel zhromaždenia môže týkať. V prípade zhromaždení takpovediac pod oknami dotknutej osoby dochádza ku konfliktu dvoch ústavných práv, ktorý je nevyhnutné riešiť primárne dohodou a ak k nej nedôjde, tak v prospech práva na súkromie a nerušené užívanie obydlia,“ uvádza sa v dokumente.
Konkurenčné skupiny
Druhým dôvodom je podľa predkladateľov predchádzanie stretu viacerých konkurenčných zhromaždení. „V danom prípade návrh vychádza z toho, že samotné riziko stretu skupín s protichodnými záujmami, vrátane rizika konfliktu, nie je dôvodom na zákaz zhromaždenia. Zároveň sa vychádza z premisy pozitívneho záväzku štátu zabezpečiť možnosť realizácie zhromažďovacieho práva aj s použitím síl a prostriedkov, ktoré má rozumne k dispozícii. Na použitie tohto dôvodu zákazu bude teda potrebné posúdiť, či riziko konfliktu, ktoré by v konečnom dôsledku viedlo k porušeniu podmienky pokojného výkonu zhromažďovacieho práva, je silne prítomné a nie je ho možné riešiť poriadkovými a organizačnými opatreniami na mieste, resp. dohodou zvolávateľov alebo iným spôsobom,“ deklaruje materiál.
Ak žiaden zo spôsobov do úvahy neprichádza, resp. zabezpečenie verejného poriadku by si vyžiadalo nasadanie síl a prostriedkov, ktoré buď presahujú možnosti verejnej moci, alebo sú neprimerane náročné, bude po novom možné konflikt viacerých zhromaždení riešiť zákazom.
Ochrana základných práv
Obec zhromaždenie zakáže aj vtedy, ak existuje dôvodná obava, že dôjde k stretu s účastníkmi skôr oznámeného zhromaždenia, v dôsledku čoho nebude možné zabezpečiť riadny a pokojný priebeh týchto zhromaždení ani s nasadením dostupných síl a prostriedkov, medzi zvolávateľmi nedošlo k dohode o úprave času alebo miesta konania zhromaždení a verejný poriadok nebude možné zabezpečiť žiadnymi menej rušivými opatreniami.
Podľa prijatého návrhu, ak nemožno určiť, ktoré oznámenie bolo doručené skôr, rozhodne sa za účasti zástupcov zvolávateľov žrebovaním. Tretím dôvodom na obmedzenie zhromažďovacieho práva je ochrana základných práv a slobôd iných, konkrétne práva na súkromie a práva na pokojné užívanie obydlia.
„To, čo sa v danom prípade bude musieť posudzovať, je miera narušenia týchto práv a neexistencia inej možnosti ich ochrany,“ dodal dokument.
Viac k témam: Bezpečnosť, Lex-atentát, Prezident Slovenskej republiky, zákaz zhromažďovania
Zdroj: SITA.sk – Prezident Pellegrini podpísal lex atentát, bývalí premiéri a šéfovia parlamentu tak získajú nárok na doživotnú rentu © SITA Všetky práva vyhradené.
Páčil sa Vám článok? Podporte SIA NEWS!
Vaša podpora nám pomôže pokračovať v činnosti a vývoji systému SIA NEWS.
Ďakujeme za každú vašu podporu.
![revolut banner revolut banner](https://sia-news.com/storage/2024/04/revolut-banner.png)